На ньому був представлений концепт нової редакції закону "Про Службу безпеки України". Круглий стіл був закритий для преси, проте в розпорядженні "Апострофа" з'явилася копія цього законопроекту, розробленого СБУ та переданого президенту Володимиру Зеленському.
На думку експертів, концепт реформи Служби має як позитивні моменти, так і низку істотних недоліків.
Прес-служба СБУ на своєму офіційному сайті розмістила прес-реліз за підсумками круглого столу в НІСД. Згідно повідомленню, учасникам був представлений концепт нової редакції закону "Про Службу безпеки України", а також названі ключові аспекти проекту реформи. "Давайте визнаємо - реформа спецслужби назріла та перезріла. Служба є неповороткою, інертною, технологічно відсталою", - наводяться слова голови СБУ Івана Баканова.
15 жовтня Баканов повідомив, що передав проект закону про СБУ в Офіс президента. Також копія документа надана НІСД, Раді національної безпеки та оборони, представництву НАТО в Україні. Головними вимогами до реформування спецслужби називалися її демілітаризація і скасування невластивих повноважень - боротьба з організованою злочинністю (так званий "Департамент К") та розслідування економічних злочинів.
Глава представництва НАТО в Україні Александер Вінніков підтвердив, що проект закону дійсно був отриманий від СБУ. Він нагадує, що реформа СБУ є важливою частиною загальної трансформації сектора безпеки та оборони України, передбаченої законом про національну безпеку, прийнятим в липні 2018 року.
"НАТО має великий досвід в наданні підтримки цього процесу, в тісній співпраці з ЄС та США в рамках Міжнародної консультативної групи (IAG). Представництво НАТО в Україні недавно отримало нову версію законопроекту про СБУ. Нещодавно члени IAG також отримали інформацію щодо бачення процесу реформування СБУ від керівника служби пана Івана Баканова ", - сказав він виданню.
Більше повноважень
Згідно з документом, СБУ є державним органом спеціального призначення з правоохоронними функціями, який забезпечує державну безпеку. Тобто, створення спецслужби в чистому вигляді, про що говорилося раніше, не передбачено.
На СБУ покладатимуться завдання з протидії розвідувально-підривної діяльності проти України, боротьбі з тероризмом, забезпечення безпеки секретної інформації, контррозвідувальний захист державного суверенітету, конституційного ладу та територіальної цілісності, а також контррозвідувальне забезпечення реалізації національних інтересів. Відомство отримає право здійснювати контррозвідувальне забезпечення державних інтересів у сфері зовнішньополітичної та зовнішньоекономічної діяльності, брати участь в забезпеченні загальнодержавної системи стратегічних комунікацій, проводити спеціальні інформаційні операції з протидії загостренню суспільно-політичної та соціально-економічної ситуації в країні.
Крім того, СБУ пропонується надати право координації діяльності державних органів, установ та підприємств, які не входять до загальної структури Служби. Спеціальний підрозділ по боротьбі з організованою злочинністю, так званий "Департамент К", буде функціонувати й надалі, але його пропонується перейменувати в "оперативні підрозділи, які беруть участь у протидії злочинній діяльності, що представляє загрозу державній безпеці".
Всупереч перерахованим вище вимогам, законопроект залишає у СБУ слідчі функції, в тому числі щодо економічних злочинів. Підслідність визначається чинним Кримінальним процесуальним кодексом. Зазначимо, що зараз, крім злочинів проти держави та територіальної цілісності, відомство може розслідувати злочини, пов'язані з контрабандою та переміщенням через митний кордон України лісоматеріалів або пиломатеріалів цінних та рідкісних порід дерев.
Кадри держбезпеки
Законопроект запроваджує демілітаризацію СБУ, починаючи з 2022 року. Комплектування військовослужбовцями буде здійснюється до 31 грудня 2021 року, після чого на службу прийматимуть тільки цивільних осіб на добровільних засадах. Зараз кадри відомства складають співробітники-військовослужбовці, військовослужбовці строкової служби та працівники, які уклали трудовий договір.
Але якщо, за станом на 31 грудня 2021 року заходи щодо стримування збройної агресії Російської Федерації в Донецькій та Луганській областях не будуть завершені, демілітаризація відкладається. Вона може початися лише через рік після завершення заходів на Донбасі. До 2027 року загальна чисельність співробітників Служби повинна бути скорочена до 15 тис. людей. Скорочення буде проходити поетапно, починаючи з 2021 року.
На сьогоднішній день в структурах СБУ налічується приблизно 30 тис. співробітників. В особливий період, в умовах надзвичайного стану, в ході антитерористичної операції або здійснення заходів щодо забезпечення національної безпеки та оборони, чисельність може бути збільшена на 5 тис. чоловік, а під час дії воєнного стану - згідно мобілізаційним планам.
Зміниться підхід до призначення та повноважень голови Служби. Голова СБУ буде призначатися та звільнятися з посади Верховною Радою за поданням президента. Термін повноважень голови служби складе сім років. Голова не може займати посаду два терміни. Керівник СБУ отримає можливість одноосібно призначати та звільняти своїх заступників, а також керівників регіональних підрозділів. За чинним законодавством, цим правом наділений президент.
Співробітникам СБУ будуть присвоюватися звання офіцерів та сержантів державної безпеки. При цьому звання до генерал-майора державної безпеки будуть присвоюватися головою СБУ, а вище - президентом. Звання генерала державної безпеки України буде є вищим спеціальним званням та буде присвоюватися тільки голові СБУ.
Варто зазначити, що законопроект встановлює поняття "національної мети України". Це мотиваційні установки, орієнтовані на досягнення захищеності національних цінностей та реалізації національних інтересів, зокрема: інтеграція України в європейський політичний, економічний та правовий простір, а також членство в ЄС та НАТО.
Принципи та практики
У представництві НАТО в Україні не поспішають коментувати законопроект. За словами Віннікова, експерти в Києві та в штаб-квартирі НАТО зараз аналізують текст законопроекту.
"Ми сподіваємося на подальшу співпрацю з нашими українськими партнерами, щоб допомогти забезпечити відповідність закону про СБУ євроатлантичним принципам та найкращим практикам. Особливо в тій частині, де мова йде про підзвітність, нагляд та перетворення СБУ в деполітизоване та ефективне охоронне агентство, яке займається питаннями контррозвідки, боротьби з тероризмом та захистом державної таємниці, як того і вимагає профільний закон про національну безпеку", - говорить Вінніков.
Втім, колишній заступник голови СБУ (2014-2015 роки) Віктор Ягун зазначає, що запропоновані в законопроекті ініціативи, не мають нічого спільного з реформуванням відомства в спецслужбу. На його думку, правоохоронні функції і спеціальна служба - це дві взаємовиключні складові.
"У першому рядку вказується, що СБУ - це орган з правоохоронними функціями, а не спецслужба. У кожному разі, коли службу намагалися реформувати, виникала ця помилка. Це має бути орган, який відповідає за безпеку та інформування, так, як це працює у західних державах . А правоохоронними функціями повинні займатися інші компетентні органи", - говорить Ягун.
У той же час, заступник голови СБУ (1997-1998 роки) Олександр Скіпальський вважає, що в умовах військової агресії РФ на Донбасі, позбавляти СБУ правоохоронних функцій буде передчасно. "Не секрет, що в Україні працює велика кількість агентів агресора в різних сферах. Але фіксування й затримання, не завжди закінчується покаранням. Навіть зараз, коли у СБУ є ціле слідче управління. Випадок з перекладачем колишнього прем'єр-міністра тому доказ. Поки на Донбасі відбуваються бойові дії, державне бюро розслідувань не отримало досвіду в роботі, а в прокуратурі йде своя трансформація, позбавляти СБУ слідства, передчасно", - пояснив він виданню.
Однак, за словами Скіпальського, на даному етапі СБУ все ж потрібно позбавити повноважень щодо розслідування економічних злочинів. Це дасть можливість акцентувати увагу на протидію розвідувально-підривній діяльності агресора на території України.
Максим Мухін