Таке рішення оприлюднив Конституційний суд у п'ятницю, розглянувши подання Служби безпеки України, повідомляє Інтерфакс-Україна.
СБУ просила КС розтлумачити положення ч.3 ст.62 Конституції "Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом".
КС у своєму рішенні звернув увагу на те, що обвинувачення у вчиненні злочину "не може бути засноване на фактичних даних, отриманих незаконним способом, а саме: з порушенням конституційних прав і свобод людини і громадянина (крім випадків можливості обмежень, передбачених Основним законом України), з порушенням встановленого законом порядку, засобів, джерел отримання фактичних даних, а також не уповноваженою на це особою".
КС підкреслив, що визнаватися допустимими і використовуватися як докази в кримінальній справі можуть тільки такі фактичні дані, які отримані відповідно до вимог кримінально-процесуального законодавства.
"Проведення оперативно-розшукової діяльності громадськими, приватними організаціями та особами, іншими органами або їх підрозділами, крім визначених у ч.1 цієї статті заборонено", - підкреслюється в рішенні суду.
Така заборона пов'язана з тим, що проведення оперативно-розшукової діяльності на свій розсуд порушує не лише законодавчі положення, але і конституційні права і свободи громадянина.
"Конституційний суд України вирішив, що... положення першого речення ч.3 ст.62 Конституції України, відповідно до якого обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, слід розуміти так, що звинувачення у скоєнні злочину не може ґрунтуватися на фактичних даних, отриманих в результаті оперативно-розшукової діяльності уповноваженої на те особи без дотримання конституційних положень або з порушенням порядку, встановленого законом, а також отриманих шляхом вчинення цілеспрямованих дій з їх збирання і фіксації із застосуванням засобів, передбачених законом України про оперативно-розшукову діяльність особою, не уповноваженою на здійснення такої діяльності", - підкреслюється в резулятативній частині рішення КС.
Рішення КС є обов'язковим до виконання на території України, остаточним і не може бути оскаржене.
Як відомо, Генпрокуратура визнала аудіозаписи екс-майора Держохорони Миколи Мельниченка речовими доказами у справі про вбивство журналіста Георгія Гонгадзе.
Якщо слідство доведе, що Мельниченко використовував під час запису Кучми "засоби, передбачені законом України про оперативно-розшукову діяльність", то його записи не можна буде використовувати як докази у справі Гонгадзе.